La sfârşitul anului trecut, rata de absorbţie de către România a fondurilor structurale şi de coeziune a ajuns la 51,8% pentru perioada de programare 2007 – 2013.
La sfârşitul anului trecut, rata de absorbţie de către România a fondurilor structurale şi de coeziune a ajuns la 51,8% pentru perioada de programare 2007 – 2013. Astfel, rata de absorbţie a fost de 3,5 ori mai mare decât la sfârşitul anului 2012. Iar suma totală încasată de România din fondurile alocate a ajuns la 10,73 de miliarde de euro. Ţara noastră mai are la dispoziţie doar anul 2015 pentru a mai lua fonduri din cadrul financiar 2007 – 2013. Programul Operaţional Dezvoltarea Capacităţii Administrative are cea mai mare rată de absorbţie, ca procent din suma care i-a fost alocată, însă cel de transport şi Programul Operaţional Regional aduc cei mai mulţi bani europeni în Romania. Pe lângă fondurile structurale şi de coeziune, ţara noastră mai primeşte fonduri europene importante şi în agricultură şi dezvoltarea rurală, care nu sunt cuprinse în bilanţul prezentat. Ministrul român al fondurilor europene, Eugen Teodorovici, într-un interviu pentru Radio România:
„Anul 2014 a fost un an foarte bun, în care România, pentru a doua oară consecutiv, nu a pierdut niciun euro din banii europeni alocaţi pentru acest an. De asemenea, a avut intrări foarte mari, mai mari faţă de anul 2013 cu peste 700 de milioane de euro, un lucru foarte bun. 2015 este un an într-adevăr dificil. De ce? Pentru că se suprapun două perioade de programare. În primul rând, este cea care se termină în 2015, perioada de programare 2007-2013, din care noi trebuie să atragem cât mai mult ca să câştigăm cât mai mult, că de pierdut, din păcate se pare că va fi o astfel de situaţie pentru că România, să nu uităm, a pierdut aproape cinci ani şi jumătate în care, practic, nu a făcut absolut nimic, a avut o rată de absorbţie foarte aproape de zero. Eu estimez în acest an că vom ajunge şi poate chiar putem depăşi 80% din ceea ce Comisia ne-a alocat pentru actualul cadru financiar.”
Ce trebuie făcut pentru a putea atinge sau chiar depăşi 80% din fondurile alocate? Eugen Teodorovici: „Trebuie să fim cu toţii mobilizaţi şi atât administraţia centrală, cât şi locală, ministere, consultanţi, firme de construcţii, toţi cei care sunt, practic, parte sau parteneri la acest proces pentru că, vă daţi seama, noi chiar dacă avem un sistem poate mai simplu, poate mai eficace, dacă facturile nu vin într-un ritm foarte ridicat de decontare, după aceea este greu, desigur, să ajungem la final de an la nivelul de care v-am spus puţin mai devreme. Eu văd anul 2015 ca un an în care se vor schimba foarte multe din punctul de vedere al legislaţiei, al procedurilor, în tot ce ţine de achiziţii publice, de scăderea numărului de zile pentru plăţi, pentru evaluare, selecţie. Vă dau aici un exemplu la partea de evaluare, selecţie. Dacă înainte durau luni de zile, peste şase luni de zile, să evaluezi şi să selectezi un proiect, astăzi media este de o lună, o lună şi jumătate, aproape două maximum, cu tot cu semnare de contract de finanţare, ceea ce automat duce la o grăbire a acestui proces. Sau plăţile. Înainte, ştim foarte bine, erau luni de zile, luni întregi, în care beneficiarii nu erau plătiţi. Acum, în fine, depinde şi de Programul Operaţional respectiv, acest proces poate să ajungă şi la sub 20 de zile.”
Dar ce iniţiative sunt pentru anul acesta? Eugen Teodorovici: „În primul rând, resursa umană este principala zonă în care trebuie acţionat. În acest sens, noi am majorat salariile la toate structurile intermediare. Practic, astăzi, toţi oamenii care lucrează cu fonduri europene au o salarizare, zic eu, în regulă faţă de ce este astăzi în România ca şi salarizare, dar ei vor fi plătiţi în funcţie de performanţă. Adică, fac target-ul pe care l-au stabilit, atunci îşi primesc salariile. Nu îndeplinesc ceea ce li s-a impus şi ceea ce au acceptat să facă pentru fiecare lună în parte, atunci, nu primesc acel bonus din partea Uniunii Europene. Asta, în primul rând, ca să fie fiecare cooptat şi responsabil în ceea ce face zi de zi. Eu o să am o situaţie cu plăţile lună de lună, pentru că vreau să ştiu exact, în fiecare lună, exact cât facem, ca să putem să atingem această ţintă, una ambiţioasă, recunosc, până la final de an, dar perfect realizabilă.”
În ceea ce priveşte perioada de programare 2014 – 2020, ministrul fondurilor europene a identificat domeniile în care vor fi direcţionaţi banii europeni: „În mare parte, noi am rămas, ca şi priorităţi, cam pe aceeaşi zonă, adică zona de infrastructură mare, mediu, transport, energie, acolo unde România, ca şi alte state din Europa de Est, trebuie încă să investească foarte mulţi bani, pentru că sunt foarte mari cerinţele şi multe ca număr. De asemenea, zona privată nu a fost lăsată deoparte, ci chiar din contră, alocarea financiară este de peste 4 miliarde de euro în zona de întreprinderi private; peste 3,2 miliarde de euro pe zona de IMM-uri. De asemenea, partea de inovare şi cercetare este o zonă iar în care acum alocăm o sumă foarte importantă, pentru că este de viitor. De asemenea, parte de social primeşte o alocare de peste 4,2 miliarde de euro, adică: educaţie, incluziune socială, tineri, crearea de locuri de muncă, deci este, zic eu, o alocare echilibrată, dar în special în zonele în care România poate să demonstreze că are într-adevăr şi îşi poate fructifica avantajul competitiv faţă de celelalte state din zonă.”
În perioada de programare 2014 – 2020, România va beneficia de fonduri europene în valoare de aproximativ 43 de miliarde de euro, din care peste 22 de miliarde sunt alocate pentru politica de coeziune.
Linkuri utile
Copyright © . All rights reserved