Știați că România are peste 10 turnuri înclinate, comparabile cu cel din Pisa? Iată, pe scurt, povestea lor.
La paisprezece ani de la așezarea pietrei de temelie, Turnul din Pisa, clopotnița catedralei ajunsă la al treilea nivel, a început să se încline în direcția sud-est. De vină era solul argilos și nisipos care-i șubrezea structura de rezistență. Au urmat încercări mai mult sau mai puțin reușite de a-i asigura stabilitatea, culminând cu cea dintre anii 1990-2010, în urma căreia turnul a fost oficial declarat salvat pentru viitorii cel puțin 300 de ani. Înclinaţia turnului este de 4,5 metri.
Dar și România are turnuri înclinate, de care cei mai mulţi dintre noi nici nu am auzit până astăzi. Vrem să vedem turnuri înclinate? Mergem, de regulă, în Italia. De ce nu mai aproape, cum ar fi la Mediaş, sau la Ruşi, sau Săsăuşi, lângă Sibiu? Avem şi noi turnuri înclinate, şi nu unul, ci mai multe. Din păcate, majoritatea lor sunt astăzi în paragină, având mare nevoie de o intervenţie salvatoare. Care sunt acestea? Jurnalul Naţional ne face un inventar al lor:
Turnul Trompeţilor din Mediaş, judeţul Sibiu, are 68,5 metri înălţime, întrecându-l pe cel din Pisa cu aproape 13 metri. Structura este parte a Bisericii Sf. Margareta, finalizată în anul 1488. În jurul anului 1550, în urma lucrărilor de supraînălţare, turnul s-a înclinat, producându-i-se o deviaţie pe axă de 2,28 metri – cu 2,22 metri mai mică decât cea a turnului din Pisa. Dincolo de datele tehnice, legendele populare pe care le-a inspirat sunt nu mai puţin interesante.
Turnul de la Ruşi, tot în judeţul Sibiu, zona Mediaş, a fost construit în anul 1749 ca parte a bisericii evanghelice. La 100 de ani de la inaugurare, o alunecare de teren l-a înclinat puternic, cu 1,45 metri faţă de axă. În prezent, întregul complex se află în stare avansată de degradare, nemaifiind funcţional, putând fi vizionat numai din exterior. Îşi deschide porţile o dată pe an, la întâlnirea saşilor din zonă. Există promisiuni de restaurare din partea autorităţilor, care, din păcate, rămân încă la nivel declarativ.
Turnul din Săsăuş se află la 45 de kilometri de Sibiu, în podişul Hârtibaciului şi face parte din complexul bisericii Adormirii Maicii Domnului, ridicat în anul 1782. Cu o înălţime de 17 metri, înclinaţia faţă de bază fiind încă nemăsurată, însă foarte vizibilă. Atât turnul cât şi biserica au fost pictate de unii dintre cei mai renumiţi zugravi ai locului şi vremii: fraţii Nicolae, Alexandru şi Vasile Grecu. O parte a turnului s-a prăbuşit în 1968, când biserica a fost lovită de trasnet. După reconstrucţie, înclinaţia s-a păstrat. În prezent, perspectivele de restaurare a complexului sunt ca şi inexistente, din cauza depopulării masive a satului.
Turnul bisericii din Chioag, Bihor, în apropiere de Oradea, construit între anii 1936 şi 1939, a început să se încline prin anii 1990, înclinaţia prezentă fiind de 2-3 grade faţă de axul central. Motivul? Identic cu cel al turnului din Pisa – solul argilos. Ca şi în cazul turnului din Săsăuş, şansele de reabilitare sunt minime.
Turnul din Daia, Mureş, al bisericii evanghelice fortificate a fost construit separat, pe trei nivele, în secolul al XV-lea de către meșterul Josef Karl Melischek. Întregul complex este astăzi în paragină, cu zidurile deformate și pline de fisuri, cel mai afectat fiind însă turnul, care mai conţine clopotele și mecanismul ceasului, a cărui structură de rezistență degradată l-a înclinat puternic.
Alte turnuri înclinate din România: Turnul din Tonciu şi Turnul din Lechinţa, Bistriţa Năsăud; Turnul din Daia, Mureş; Turnul din Rovina, Hunedoara; Turnurile din Pinticu (Bistriţa Năsăud), Fizeş (Sălaj) şi Curechiu (Hunedoara), Turnul castelului Bonţida (Cluj).
Mai multe detalii despre aceste turnuri şi poveştile lor puteţi citi pe jurnalul.ro.
Useful Links
Copyright © . All rights reserved